14.januar+-+fredag

//- skrevet av Silje B//

Rune, Camilla (unntatt fra 13.30-15.00), Silje J, Silje B og Janne (fra 12.30)
 * Tilstede:**

Etter gruppeoppgaven hvor vi skulle kommentere tre tekster som skildret den samme hendelsen på hhv. en beskrivende måte, en "følelsesladd" måte og en reflekterende måte diskuterte gruppa hvilke type hendelser vi ser for oss at skal beskrives i prosessrapporten. Silje B ser ikke for seg at det kommer til å bli noen store konflikter i gruppa som vi kan kommentere og reflektere rundt, og er derfor redd at vi nesten må konstruere en konflikt eller situasjon. Camilla poengterer derimot at det kan være vel så bra å kommentere og reflektere rundt hvorfor gruppesamarbeidet faktisk har gått bra (hvis det er slik vi ser det om tre uker). Silje J mener at når gruppeprosjektet virkelig har kommet i gang, kan det godt hende at vi får utfordringer i samarbeidet og samhold. Bekymringer i forhold til konfliktnivå innad i gruppen, eller altså mangel på høyt konfliktnivå, kan ses i sammenheng med at vi alle ønsker å prestere godt i dette prosjektet. Det kan være utfordrende å skrive en god prosessrapport i forhold til et godt og velfungerende samspill i gruppen. På den andre siden kan dette vise seg å være minst like lærerrikt som potensiell konflikthåndtering innad i gruppen.
 * Fasilitering:**

Vi er enige om at man i begynnelsen av et gruppearbeid gjerne ønsker å bli godt likt av de andre og leve opp til deres forventninger. Det er derfor mulig at man ikke tar opp "småting" man blir irritert over eller reagerer på fordi man er mest opptatt av å bli likt. At mennesker i grupper trives sammen og kommer godt overens ses på som avgjørende for hvordan samarbeidet fungerer. I starten av EiT mer spesifikt vet vi også svært lite om landsbyens tema og trenger noen dager på å lære nok bakgrunnsstoff, finne sin plass i gruppa og la inntrykkene synke. Få av oss har derfor store hjertesaker vi brenner for og som det er viktig for oss å gjennomføre på dette tidspunktet. Vi er derfor klar over at vi på dette stadiet av prosessen kanskje fremstår som mer føyelige og mindre bastante og målrettede enn vi vil kunne fremstå som senere.
 * Innsjekk - utsjekk**

Vi vil innføre Innsjekk-utsjekk som en del av vår rutine i landsbydagene. Innsjekk blir en del av morgenmøtet hvor vi oppdaterer hverandre på hva vi har gjort siden sist, både med hensyn til prosjektet og "privat". Dette for å få ut hva vi måtte ha på hjertet, dele informasjon slik at alle er like godt informert og kunne ha felles fokus på dagens agenda. Deretter vil vi presentere våre forventninger til dagen for hverandre slik at vi kan sette et felles mål for slutten av dagen. Utsjekk vil foregå på slutten av dagen før vi skriver personlig logg og gruppeblogg. Her vil vi oppsummere og kommentere hvorvidt forventningene til dagen er innfridd, og gi hverandre "lekser" til dagen etter. Gruppebloggen fungerer også som grunnlag for prosessrapporten, og vi vil derfor vektlegge refleksjon omkring hvordan dagens hendelser har påvirket gruppedynamikken.

På slutten av dagen tok Janne opp at hun følte det var hun som hadde mest tilhørighet til prosjektet og at hun savnet en konflikt/diskusjon om dette og tilbakemelding fra de andre på hva de egentlig syntes om prosjektet. Hun oppfattet seg selv som pådriver og at hun fikk liten feedback. Initiativet til åpenhet fra Janne førte til at samtlige gikk dypt inn i dette og fikk belyst det fra sitt ståsted. (Finpuss gjerne på sitatene dersom dere mener dere sa noe annet)
 * En utrolig god dag for gruppeprosess**

Janne: //- Jeg føler at det er meg som har mest tilhørighet til denne oppgaven. Jeg var raskt i gang med tankeprosessen og hadde flere konkrete forslag da vi hadde brainstorming på onsdag. Jeg tenkte vi kunne komme raskt i gang, finne kilder før helga og begynne å lese disse allerede på mandag. Jeg følte jeg var flere steg foran dere andre og at jeg kjørte et slags sololøp. Jeg er resultatorientert og hadde ventet flere konkrete innspill fra dere andre under brainstormingen. Vi burde hatt en konflikt på dette der dere andre "forsvarte" deres egne forslag. I stedet fikk jeg heller liten respons på mine egne forslag, noe jeg syntes var rart for disse var jo gode og inkluderte samtlige faggreiner.//

Camilla: //- Selv var jeg usikker på hva jeg syntes. Jeg sa ikke imot eller for forslagene dine fordi jeg ikke visste hva jeg ville.//

Rune: //- På onsdag snakket vi jo om å se alle foredragene først, før vi bestemte oss, så alle fikk jo mulighet til å tenke over nye temaområder og la dine forslag synke litt.//

Både Rune og Camilla hadde skrevet i sin personlige logg at det var fint at Janne hadde tatt initiativ til konkrete problemstillinger.

Janne: //- Etter at Silje J hadde snakket med lederen på asylmottaket virket dere mer engasjerte. Jeg oppfattet at dere fikk mer tilhørighet til prosjektet og så nye muligheter. Det var godt.//

Camilla: //- Du har vært flink til å vise at du ønsket å inkludere alle i prosjektet "ditt", og har spurt flere ganger hvordan vi ser for oss at våre fagdisipliner kan være med på å belyse tema.//

Janne //- Jeg synes vi fremdeles sitter med ett av de forslagene som jeg kom med.//

Silje B: //- Det er jeg ikke enig i. Vi har bearbeidet det fra å være en kommunikasjonssituasjon mellom lege, tolk og asylmottaker til å bli et prosjekt om kommunikasjon og samhandling i helsetilbudet til asylmottakere i Rissa kommune. I tillegg til å inkludere alle faggreinene har vi også klart å fokusere på landsbyens tema.// //For meg er det ikke viktig å se hvordan min faglige spisskompetanse kan komme til nytte på dette stadiet. Slik jeg ser det, må vi gjøre litt research på kommunikasjon og samhandling i Rissa kommune på mandag. Vi må ringe de forskjellige instansene og søke etter skriftlige kilder. Deretter kan vi prøve å danne et overblikk over situasjonen før vi får en endelig problemstilling ned på papiret. Jeg ser for meg at når dette er på plass vil det ikke bli noe problem å finne noe jeg kan fordype meg i.//

Silje J: //- Før vi var ferdige med brainstormingen kom Janne med en mer eller mindre ferdigspikra problemstilling. Jeg synes initiativet var veldig godt, men jeg ser også at det førte til noen begrensninger for gruppa at noe så konkret lå på bordet så tidlig. Janne har vist hensyn til meg som person og mine ressurser, jeg har oppfattet at det var viktig for henne at alle ble hørt. Så tidlig i prosessen er det vanskelig å si ifra hva man egentlig mener. Jeg hadde sett for meg fremgangen i prosjektet på en annen måte, men det betyr ikke at denne måten var dårlig. Jeg må vel kanskje lære meg å være litt mer fleksibel. Jeg synes det er utfordrende å samarbeide med mennesker med så ulikt utgangspunkt fra meg, det utfordrer fleksibiliteten min litt.//

Camilla//:// //- Jeg har ikke fått inntrykk av at du er lite fleksibel.//

Silje J//:// //- Så tidlig i prosessen ser du det kanskje ikke, men jeg uttrykker det nok indirekte, med å for eksempel ikke være veldig engasjert i forslaget til Janne. Jeg går ofte rundt grøten.//

Janne: //- Dere sa dere fikk snakket mer om prosjektet når jeg ikke var her i formiddag.//

Silje J: //- Prosjektet er på en måte babyen din. Da kan ikke jeg si at babyen din har stygt hår.//

Alle ler av sammenlingningen.

Janne: //- Jeg merker at vi har forskjellige måter å gjennomføre prosessen på, at det er et skille mellom samfunnsvitenskapelige og naturvitenskapelige måter å tenke på.//

Rune: //- Vi snakket litt som Aker Solutions som mulig prosjektoppgave, men poenget mitt var at ditt forslag var bedre.//

Janne: //- Brainstormingen hadde nok fungert bedre dersom vi hadde hatt flere ideer i utgangspunktet.//

Silje B: //- Jeg oppfattet det aldri slik at det var prosjektforslaget ditt som var hjertebarnet, men det å ta beslutninger, være effektive og komme videre. Jeg var aldri redd for å kritisere forslaget, men jeg hadde ingenting å kritisere.//

Janne: - //Når du (Silje B) tidligere sa du var redd for at noen oppfattet et utsagn du sa som at du var mer opptatt av målet enn prosessen følte jeg meg veldig truffet. I denne prosessen har jeg vært veldig målrettet. Jeg har hatt det travelt med å komme i gang slik at vi kunne begynne med kildene på mandag.//

Janne: //- Nå kom endelig den konflikten jeg har ventet på. Jeg har kjent på dette i et par dager. Er det nå enighet om at brainstormingen kunne fungert bedre?//

Camilla: //-Nei! Brainstormingen var et resultat av hvor vi var på det tidspunktet. Vi var ikke klare for en strukturert og målrettet diskusjon eller konflikt.// //- Vi kan kanskje konkludere med at vi har vært litt asynkrone. Janne har vært noen skritt foran oss i prosessen.//

Janne: //- Det kreative ved brainstorminga fungerte ikke. Hva har vi lært av denne diskusjonen? Hva kan vi gjøre anderledes neste gang?// //- Siden dere ikke har vært så engasjerte som meg, var jeg redd for at jeg skulle sitte igjen med alt arbeidet og det hadde blitt utrolig kjedelig.//

Rune: //- Jeg er fornøyd med prosjektet, men jeg kan jo bare svare for meg.//

Silje J: //- Det er godt å si det en mener. I begynnelsen vil en bygge bånd. Etter hvert kommer man mer på banen med den man er. Jeg har kommet nærmere dere nå.//

Camilla: //- Jeg er trygg på alle, at alle skal bidra. Dette er bra.//

Refleksjon omkring dagens diskusjon
I denne diskusjonen kom det frem at de enkelte gruppemedlemmene har ulike meninger og ulik forståelse av hvordan oppgaven bør løses, og kanskje enda viktigere, hvordan gruppeprosessen har fungert så langt. Sitatene ovenfor er kun utdrag fra diskusjonen, men er flettet sammen på en slik måte at man får et godt inntrykk av samtalens forløp. Miljøet i gruppen tilrettelegger for at de enkeltes meninger nå kommer tydeligere frem. Camilla tenker at timing er et essensielt aspekt ved gruppeprosesser. Timing, eller modning, påvirker hvordan det enkelte gruppemedlem, og derfor gruppen som helhet, fungerer til ulike tider. Som vi ser av diskusjonen oppfatter Janne at brainstormingen har vært lite produktiv, og hun savnet engasjement og flere innspill fra de andre gruppemedlemmene. Camilla mener derimot at flere gruppemedlemmer ikke var klare til å komme med konkrete innspill i forhold til brainstormingen. Dette kan altså skyldes grad av modenhet i forhold til både prosjektet og gruppearbeidet. Det kan ta tid før man føler seg komfortabel med en ny og annerledes måte å arbeide i grupper på, (jeg sikter da blant annet til tverrfagligheten,) og ikke minst kan det ta tid før man føler seg kompetent og trygg på sin plass i en ny gruppe. Det sosiale aspektet ved gruppearbeidet ses på som betydningsfullt for utvikling av gode diskusjoner og fremdrift i gruppen. Når hvert enkelt gruppemedlem er komfortabelt med de andre gruppemedlemmene og prosjektet i seg selv, vil antagelig et bredere spekter av de ulike personlighetene komme til syne, noe som kan medføre mer fruktbare diskusjoner og derfor et bedre (,mer produktivt?) samarbeid.

GOD HELG :)

Kommentar fra Runar: I den første uken gikk mye av tiden "bort" på forelesninger og informasjon. I de to neste ukene vil arbeidet begynne for alvor og da blir det viktig for dere å fortsette med slike refleksjoner dere gjør her. Still dere selv spørsmål, argumenter litt for og i mot, og beskriv i loggene hvordan dere valgte å løse de utfordringene dere kom over - slik dere gjør ovenfor. Å skrive logg er også en prosess og fortsetter dere slik vil prosessrapporten skrive seg selv! Kjempebra!

Kommentar fra Kahle: Veldig enig med Runar, syns dere har tar for dere en enkelthendelse på en veldig bra måte. Husk at det absolutt ikke er nødvendig med en konflikt i gruppa for å gjøre det bra. Kunsten er å kunne reflektere over hendelser som inntreffer som på en eller annen måte påvirker prosessen i gruppa. Noen dere gjør bra i denne loggen.